(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2022)
У статті розглянуто характеристику психологічних основ українців, що виявляються не лише в стереотипах поведінки, але й у мові, художній творчості митців. З’ясовано, що стрімкий розвиток гендерних досліджень у гуманітарних науках взагалі і в українській лінгвістиці зокрема, сприяє необхідності гендерної експертизи художніх текстів, що використовуються в навчально-виховному процесі ЗЗСО. Проаналізовано мовні засоби, що функціонують у тетралогії «Лісова школа» Всеволода Нестайка та демонструють морально-етичні настанови, важливі для освітнього процесу учнів молодшого шкільного віку в гендерному аспекті. У розвідці акцент зроблено на тому, що всі морально-етичні настанови, які засвоюються особистістю, формуються саме засобами мови, впливаючи на її мислення й поведінку. З’ясовано, що стереотип – це сформована мисленнєва оцінка будь-якої дії, думки тощо, яка може відтворюватися в стереотипній поведінці під час життєвих обставин і за певних умов. На основі цього твердження в тетралогії «Лісова школа» В. Нестайка виокремлено гендерні ролі, які підпорядковуються стереотипній поведінці її героїв. Дослідження гендерної рівноваги розглянуто передусім через забезпечення належного виховання хлопчиків і дівчаток, їхню орієнтацію на партнерство та взаємозамінність у виконанні сімейних і соціальних ролей. Зазначено, що основним принципом такого виховання є уникання будь-яких проявів упередженості та дискримінації вимог щодо їхнього навчання та поведінки, освоєння майбутніх професійних, сімейних і громадських ролей на підставі належності до певної статі, розвінчання шкідливих гендерних стереотипів.