(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2023)
У пропонованому дослідженні проаналізовано фразеологізми з анімалістичним компонентом (ФАК) на базі української та німецької мов. Встановлено, що зазначений мовний пласт є широко представленим в українській та німецькій мовах та репрезентує мовну картину світу цих народів. Роль анімалізмів (зоонімів) у формуванні мовної картини світу зумовлена природним середовищем, особливостями соціально-історичного розвитку та культури. На основі поведеного компаративного аналізу констатовано, що найбільш вживаними зоонімами в складі фразеологічних одиниць в українській та німецькій мовах є тварини, з яким людина найбільше контактувала у повсякденному житті – це домашні та свійські тварини, причому для обох культур ці тварини є майже ідентичними, що пояснюється подібними природними умовами (клімат, температурний режим і т. д.), спільними рисами ведення домашнього господарства. Проте, не всі тварини в складі ФАК у двох мовах є однаково наділеними позитивними та негативними рисами, що пояснюємо різними рівнями соціально-економічного розвитку та способом сприйняття оточуючого світу у слов’янській та давньогерманcькій картині світу. Практичне значення дослідження вбачаємо у використанні даних у процесі практичного викладання німецької мови як іноземної, а також при перекладі з однієї мови на іншу.