(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2023)
Статтю присвячено дослідженню німецькомовних вебінарів на кліматичну тематику, а саме: виявленню, аналізу та опису їхніх комунікативно-прагматичних особливостей. У роботі вивчено наявні визначення поняття вебінар, розглянуто відмінності вебінару від інших форм комунікації, описано особливості його перебігу та сфери застосування. З метою ілюстрації проаналізовано два вебінари від різних організацій на схожу тематику. Встановлено, що ключовими характеристиками вебінару є віртуальність, синхронність з можливістю його асинхронного перегляду, інтерактивність, плановий характер, наявність ролей (модератор, доповідачі, слухачі), описано триетапну структуру вебінару (вступна частина, етап доповідей, етап обговорення і відповідей на запитання), визначено мовні та мовленнєві особливості кожного етапу. Для вступної частини вебінару типовим є підготовлене усне монологічне мовлення з шаблонними висловами, яке визначено нами як монолог-розповідь. На етапі доповідей спостерігаємо підготовлений усний монолог-міркування з вступом, аргументативною структурою головної частини «теза – аргументи – умовивід» і висновками. Аналіз мовленнєвих форм, а також тональності мовлення доповідачів та модераторів показав, що мовці обирають ті засоби, які дозволяють досягнути їхнього комунікативного наміру: не лише надати інформацію, а й передусім привернути увагу слухачів до проблеми, викликати у них інтерес та довіру до дій осіб, причетних до проблеми збереження природніх кліматичних умов Європи і світу. Враховуючи це, визначено основні функції вебінару на кліматичну тематику: комунікативна, прагматична, інформативна, та експресивна, які вступають у субординативні відносини. Комунікативна і прагматична функції проявляються на матеріалі вебінару у гібридній формі і підпорядковують через комунікативну мету й інтенцію адресантів його інформативну та експресивну функції. Вебінар на кліматичну тематику є актуальною і важливою формою комунікації, а подальше дослідження цієї теми – перспективним для германістики та перекладознавства.