(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2025)
У статті досліджується еволюція табуйованої лексики в сучасній англійській мові в контексті лінгвістичних, соціальних та ідеологічних трансформацій XXI століття. Аналізується два протилежні, але взаємопов’язані процеси: табуїзація раніше нейтральних слів унаслідок посилення культурної чутливості та поступова легітимація колись заборонених мовних одиниць у публічному дискурсі. Описано традиційні сфери мовного табу – сексуальність, фізіологічні процеси, смерть, релігія – а також нові сфери, що набувають табуйованого характеру: їжа, запахи та фонетичні асоціації. Особливий акцент зроблено на комунікативних функціях табуйованої лексики, значущість яких неухильно зростає на сучасному етапі розвитку мовознавства. У сучасній англійській мові табуїзми здатні виражати емоції, підкреслювати групову ідентичність, слугувати засобом протесту чи іронічного висловлення, а також виконувати функцію мовних інтенсифікаторів. Розглянуто континуум між ортофемізмами, евфемізмами та дисфемізмами, а також механізми граматикалізації, що дозволяють окремим табуїзмам інтегруватися в повсякденне й цифрове мовлення. Ілюстративним матеріалом слугують приклади з медіа, попкультури та живої мови. Досліджуються соціально-прагматичні чинники, що визначають ступінь прийнятності табуйованої лексики в різних комунікативних контекстах. Проаналізовано роль евфемізмів як засобу уникнення чутливих тем – як традиційних (тілесність, сексуальність), так і відносно нових, зокрема пов’язаних із харчуванням або неприємними запахами. Окрему увагу приділено процесам, унаслідок яких окремі слова поступово втрачають шокову силу та набувають нейтральнішого забарвлення. Аналізується, як табу-лексика віддзеркалює зміну соціальних норм і цінностей. Наголошується на потребі міждисциплінарного підходу до розуміння мовних табу в умовах інклюзивності, соціальної чутливості та зміни етичних стандартів.