(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2026)
У дослідженні підкреслено, що в контексті європейської інтеграції України та гармонізації національного законодавства із міжнародними стандартами прав людини, особливої ваги набуває питання гендерної чутливості мови. Вимогою часу є перехід від сприйняття фемінітивів як «стилістичних нововведень» до їх визнання як прецизійних інструментів юридичної техніки. Доведено, що впровадження фемінітивів легітимізує професійний статус жінки та усуває етичні суперечності в офіційному діловодстві. Стверджено думку про те, що гендерна чутливість не руйнує стабільність терміносистеми, а навпаки – посилює її прецизійність, мінімізуючи ризики ідентифікаційних помилок у документах. Акцентовано увагу на тому, що мовна культура сучасного правника є динамічною системою, що вимагає гармонійного поєднання правової традиції з вимогами соціальної справедливості, де гендерна чутливість мови постає невід’ємним складником професійної етики в європейському правовому просторі.