ОСОБЛИВОСТІ ВЕРБАЛІЗАЦІЇ ОКРЕМОГО ГУСТАТИВНОГО КОМПОНЕНТА В ХУДОЖНЬОМУ ТЕКСТІ (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2022)
У статті проаналізовано особливості утворення лексичних сполук з компонентом синестезійної перцепції. Актуальність розвідки не викликає заперечень з огляду на те, що ментальне підґрунтя номінації не можна звужувати до меж інтересів етнолінгвістики, оскільки номінування квалітативних категорій дозволяє розкрити не лише національну специфіку організації тексту, а має розглядатися через призму когніції окремого індивіда зі своїми суб’єктивними та об’єктивними чинниками світосприйняття як певного домену концептуально-мовної картини світу окремого етносу.У статті акцентується, що побудова лексичних сполук із компонентом смаку („солодкий”) базується здебільшого на мотивованій вторинній номінації, що породжується роботою думки окремої людини, яка так чи інакше вбирає у свою мовотворчість опорні поняття і концепти свого народу. Доведено, що втрата „густативності” лексичних сполук з компонентом „солодкий” відбувається внаслідок переосмислення прямої номінації шляхом нашарування додаткових семантичних відтінків та асоціативних рядів, результатом чого виникають нові метафоричні поєднання з певною оцінкою окремого явища чи факту, що найяскравіше виражають як особливості загальнонаціонального менталітету, так і специфіку мовної особистості. Визначено, що синестезійне світосприйняття сприяє не лише формуванню нестандартності уявлень про оточуючий світ, а й породжує подальший поглиблений інтерес науковців-представників різних галузей знань щодо існування поняття „об’єктивна дійсність”; увиразнює визначення фактів, процесів, дій, якостей та надає їм самобутню квалітативну ознаку; уможливлює тонку диференціацію станів людини; організовує несподівані принципи лексичної когезії художнього мовлення, що, в свою чергу, безумовно, живить мову.