ВІДТВОРЕННЯ ЛЕКСИКИ КАБІННОГО ЕКІПАЖУ (НА МАТЕРІАЛІ НІМЕЦЬКОГО ПЕРЕКЛАДУ РОМАНУ АРТУРА ХЕЙЛІ «АЕРОПОРТ») (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2023)
Стаття має на меті проаналізувати адекватність перекладацьких стратегій, що застосовувалися для перекладу фахової лексики кабінного екіпажу німецькою мовою. Актуальність цієї наукової розвідки у тому, що проблема адекватного перекладу лексики бортпровідників потребує ретельного вивчення. Стрімкий технічний прогрес вплинув на всі аспекти нашого життя, включно з авіацією, породивши нові явища і, як наслідок, лексичні одиниці, що їх позначають. Таким чином, виникає необхідність дослідити, як вони передаються іншими мовами. У дослідженні детально проаналізовано перекладацькі стратегії, використані перекладачем В. Елвенспоком для відтворення лексики бортпровідників у романі Артура Хейлі «Аеропорт». Цей твір вважають одним з найяскравіших зразків професійного роману, особливістю якого є насиченість тексту фаховою лексикою, до якої зараховуємо терміни, реалії, професіоналізми, жаргонізми та сленгову лексику. Результати наукової розвідки показують, що для перекладу лексики бортпровідників німецькою мовою було застосовано такі прийоми: дослівний переклад, запозичення, транспозиція, калька, компресія, узагальнення, адаптація, розширення, опущення, скорочення. Таким чином, переважає використання прийомів прямого перекладу, запозичень і кальки, які традиційно використовуються для передачі технічної лексики. Переклад видається прямим і еквівалентним, отже, ближчим до вихідного тексту, кількість застосованих трансформацій є незначною. Однак подекуди це призводить до певних втрат у перекладі. Можна також зробити висновок, що успішне використання перекладацьких стратегій в поєднанні з глибоким розумінням вихідного тексту й різноманітних лінгвістичних і позамовних факторів може значно сприяти еквівалентності та адекватності перекладу.