ОПРАЦЮВАННЯ НАУКОВОГО ТЕКСТУ НА ПОЧАТКОВОМУ ЕТАПІ ВИВЧЕННЯ МОВИ В ТЕХНІЧНОМУ ЗАКЛАДІ ВИЩОЇ ОСВІТИ (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2019)
У статті узагальнено понад 25 – річний досвід роботи викладачів кафедри документознавства та української мови на підготовчому відділенні Національного аерокосмічного університету ім. М. Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» – флагмана інженерно-технічної освіти в Україні, – скерованої на опрацювання наукового тексту на початковому етапі вивчення мови в технічному закладі вищої освіти як передумови засвоєння інформації мовою навчання і, відповідно, подальшої фахової компетентності іноземних студентів. Поставлено одну з основних проблем, що спонукає до написання численних навчальних посібників практично в кожному навчальному закладі України, що надає освітні послуги іноземним громадянам, без вирішення якої навчання іноземних студентів за обраною спеціальністю виявиться неможливим, а саме: створення чітко професійно орієнованих методичних комплексів (програм, посібників тощо) із урахуванням навчально-педагогічного навантаження в конкретному закладі вищої освіти, оскільки із наданням вишам значної автономії воно може суттєво різнитися.Уперше наведено приклад навчального фахово-орієнтованого тексту зі збірника текстів, що готується до друку в 2019-2020 навчальному році, для студентів, які навчатимуться за спеціальністю «Авіаційна та ракетно-космічна техніка», «Авіаційний транспорт» чи іншою обраною спеціальністю в Національному аерокосмічному університеті ім. М. Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут». Описано комплекси завдань, спрямованих на закріплення нової лексики й перехід її до активного лексичного запасу студента, актуалізацію знань щодо граматичного керування та засвоєння типових конструкцій, формування уміння вичленувати потрібну інформацію з тексту, складання простого питального плану, відтворення основного змісту тексту. Зазначено, що саме на підготовчому відділенні відбувається закладання підґрунтя для розуміння неадаптованого тексту, складання конспекту з голосу, побудови власного монологічного висловлювання за опрацьованим текстом, а згодом – і написання першої наукової роботи.