КОНЦЕПТ „EUROPA“ НА ЗРІЗІ ДВОХ ТИСЯЧОЛІТЬ (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філологія», 2020)
Стаття присвячена аналізу концепту „Europa“ та його тлумаченню носіями німецької лінгвокультури на зламі двох тисячоліть. Досліджено смислове наповнення концепту „Europa“ на основі Інтернет-джерел для виявлення домінантних та системних відношень усередині однойменного концепту; показано еволюційний процес формування концепту „Europa“ як фрагменту концептуальної картину світу; розглянуто поняття „Europa“ ХХ століття на основі книги eкс-канцлера Німеччини Г. Шмідта „Die Deutschen und ihre Nachbarn. Menschen und Mächte II“; проаналізовано функціонування концепту „Europa“ в сучасному мас-медійному німецькомовному просторі. Аналіз фактологічного матеріалу показав, що концепт „Europa“ у німецькомовній лінгвокультурі є багатозначним. Трьохвимірна структура концепту – понятійна, образна і оцінна – змінюється й набуває нових змістових відтінків упродовж різних історичних проміжків часу. Еволюційна динаміка обраного концепту у межах окресленого часового простору виглядає так: EUROPA – духовна та багатонаціональна єдність (де християнство та європейські мови є визначальними), єдина Європа, спільна Європа / ein einheitliches Europa, Gesamteuropa, нова об’єднана Європа / das vereinte neue Europa, розколота Європа / gespaltetes Europa (поняттєвий складник); Європа – це калейдоскоп / Europa ist ein Kaleidoskop, Європа – це фортеця / Festung Europa, Європа у небезпеці / Europa in Gefahr (образний складник); єдність із демократичною державною формою та високим рівнем життя з верховенством права (Західна Європа) / ein Ganzes mit demokratischer Staatsform und hohem Lebensstandard, in dem Menschenrechte verwirklicht werden (Westeuropa), багатонаціональна Європа / multikulturelles Europa, дезорієнтована Європа / desorientiertes Europa (оцінний складник). Доведено, що смисл концепту „Europa“ можна повністю розкрити лише при врахуванні та поєднанні цілої низки чинників (історичних, географічних, економічних, культурних, релігійних, політичних, соціальних тощо) з урахуванням їх еволюційної динаміки у минулому та на сучасному етапі розвитку.