(untitled) (Науковий журнал «Наукові записки Національного університету «Острозька академія»: серія «Філософія», 2025)
У статті розглянуто філософські аспекти соціально-політичного впливу штучного інтелекту (ШІ) на управління суспільством у контексті глобальної цифрової трансформації. Проаналізовано роль ШІ як інструменту підвищення ефективності державного управління, прийняття політичних рішень, прогнозування соціально-політичних процесів і комунікації між владою та громадянами. Наголошено, що ШІ стає не лише технологічним феноменом, а й новим соціальним агентом, який впливає на структуру суспільних відносин, політичну культуру та морально-етичні норми. Розкрито ключові переваги використання ШІ – аналітичність, швидкість обробки інформації, об’єктивність і прозорість – а також ризики, серед яких: втручання у приватність, алгоритмічна упередженість, втрата робочих місць і загроза дегуманізації управлінських процесів. Здійснено філософський аналіз морально-етичних та правових викликів, що постають у зв’язку з делегуванням управлінських функцій алгоритмічним системам. Обґрунтовано необхідність формування етичних стандартів і правових механізмів для регулювання використання ШІ в політичній сфері, забезпечення прозорості, безпеки й довіри громадян до таких систем. Автор підкреслює важливість гармонізації технологічного прогресу з гуманістичними цінностями, збереження балансу між автоматизацією та людською участю у процесі прийняття рішень. Констатується, що впровадження ШІ у соціально-політичне управління є не лише технологічною, а й філософсько-гуманітарною проблемою, яка потребує системного підходу, етичного регулювання та розвитку культури відповідального використання технологій. ШІ має потенціал стати інструментом підвищення прозорості, ефективності й демократичності політичних процесів за умови дотримання принципів справедливості, відповідальності та свободи людини.